Hälsa och samverkan 
•	Mariehems hälsocentral bedriver sedan 10 år, framgångsrik strukturerad samverkan enligt HLT med områdets skolor och socialtjänsten. En samverkan som utgår från ett givet geografiskt upptagningsområde. 
•	 2015 prisades Mariehems hälsocentral av SKL med Psynkpriset med följande motivering;   ”För målmedvetet, engagerat och tålmodigt arbete för att skapa samsyn och struktur bland alla medarbetare. Arbetet har resulterat i en verksamhet med ambitionen att tidigt nå alla barn och unga på området med rätt insats, i rätt tid och på rätt nivå”.
•	Områdesförankring är viktigt för god samverkan då olika områden har varierad typ av  behov och problematik, baserat på aktuell befolkning där. Elevhälsa, extern samverkan och kompetenser  bör anpassas efter det som behövs i respektive område. 
Behovet av fungerande samverkan ökar i takt med komplexiteten i den enskildes behov. Ett mindre sår kan oftast en lärare eller kompis åtgärda. Psykisk ohälsa, social utsatthet och missbruk är något helt annat, och inrymmer en mängd mycket olikartade behov. Det är helt enkelt kritiskt att varje elevhälsa har stabila externa aktörer att samverka med när behovet sväller utanför elevhälsans ramar. Även vid  mer brådskande behov (samma dag), är geografisk närhet till primärvård förstås en stor fördel, oavsett om det gäller psykisk eller somatisk sjukdom. Rasera inte de strukturer som under åratal byggts upp och anpassats för Marieområdenas unga. 
Oavsett vilka lokaler som finns är tiden densamma. Så länge inte ytterligare medel skjuts till, kan ingen utgå från att det för varje enskild elev blir bättre tillgänglighet vid ohälsa i en ny skolstruktur. Att exemelvis kurator finns på plats alla dagar i veckan i stället för enbart några, kommer sig framförallt för att aktuell resurs också ska hantera ett större elevunderlag. 
Däremot finns det risk att den nya stora elevhälsan på Maja Beskow, får en mycket mer komplex och därmed krävande struktur jämfört idag, då den ska samverka med fler aktörer som är mer splittrade geografiskt sett, vilket då också ger en större spektra av problemtyper att överblicka. 
Det saknas tydlig fakta hur en skola av typen Maja Beskow påverkar unga i fråga om social trygghet, psykisk ohälsa, studieresultat mm. Utifrån detta är det tänkbart att den nya elevhälsan kommer under större belastning per elev räknat jämfört med dagens nivåer, där bland annat bräntbergsskolans etablerade samverkan ingår. Detta skulle då  resultera i en försämrad tillgänglighet för den enskilde eleven. Då Maja Beskows nya elevhälsa är oprövad både i sin egen funktion och i samverkan gällande aktuella åldersgrupper, är det mycket osäkert vad som blir resultatet både gällande tillgänglighet och kvalité för den enskilde eleven.     
Var rädd om de skolor och de samverksamstrukturer som fungerar idag. Sett både ur ett utbildningsperspektiv och ett större samhällsperspektiv, är det ett mycket dåligt läge att ta några risker gällande stöd till familjer och invivider som kan komma att behöva HLT och kringliggande insatser, inte minst i de östra stadsdelana.